![Ugur Sahin je ustanovitelj družbe BioNTech.](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Dec2020/63f68c1233cb6189bc07_62499172.jpg?v=5bb9)
Več mednarodnih študij je pokazalo, da se začne zaščita cepiva BioNTech/Pfizer proti novemu koronavirusu štiri mesece po cepljenju slabšati. Se je pa izkazalo, da je zaščita pred hudim potekom bolezni precej dolgotrajnejša. "Nedavno objavljeni podatki naše raziskave kažejo, da je zaščita do devetega meseca po cepljenju še vedno zelo dobra, tako da cepljeni redko resno zbolijo in redko potrebujejo bolnišnično zdravljenje zaradi okužbe z novim koronavirusom," je Sahin dejal v intervjuju za Bild am Sonntag.
Kljub temu se zavzema za cepljenje z obnovitvenimi odmerki. "Po eni strani poživitveni odmerek zelo dobro ščiti cepljeno osebo pred boleznijo, pomaga pa tudi prekiniti verige okužb," je dejal. To bi lahko državam, ki se soočajo z novim naraščanjem števila okuženih, pomagalo prebroditi težko zimo, ki je pred nami.
Poživitveni odmerki so še posebej pomembni za starejše ljudi in tiste s predhodnimi boleznimi, saj lahko stopnja protiteles pri njih zelo hitro pade. Če bi se pojavilo ozko grlo pri obnovitvenem cepljenju, bi morali biti prav ti ljudje deležni prednostne obravnave, meni Sahin, ki pa pravi, da mora biti cepljenje s poživitenim odmerkom široko dostopno, saj zaščita pri vseh, ki prejmejo poživitveni odmerek, traja dlje kot pri cepljenju z dvema odmerkoma.
Ustanovitelj BioNTecha pa ne izključuje niti potrebe po cepljenju z novimi odmerki cepiva proti covidu-19 približno enkrat na leto, torej podobno kot pri gripi. "Toda še vedno nimamo podatkov o tem, ali in kdaj bi lahko bilo četrto cepljenje koristno," je dejal. To je namreč odvisno tudi od potencialnih novih različic virusa.
"Začeli smo v devetdesetih"
Za nemški Vox pa se je medtem razgovorila tudi Sahinova soproga, soustanoviteljica BioNTecha in vodja raziskav v podjetju Özlem Türeci. Med drugim je poudarila, da je več kot zmotno prepričanje nekaterih, da gre za novo tehnologijo in da je bilo cepivo "razvito čez noč". "Sredi devetdesetih let prejšnjega stoletja smo začeli eksperimentirati s tehnologijo mRNA. Leta 2012 smo zdravili prvega pacienta. Za nami so dolga leta dela," je poudarila.
Je pa priznala, da so v zgodbi s cepivom proti covidu-19 naleteli na povsem nove izzive: "Nismo namreč razumeli, katere neznanstvene izzive – geopolitične, etične, družbene – bo treba premagati."
Glede tega, kako se bo epidemija razvijala v prihodnje, pa je dejala, da je zelo pomembno nadaljevati cepljenje, saj število okužb znova narašča. "In to predvsem pri necepljenih, zato jih moramo doseči."
Prav tako opozarja na pomen testiranja – kot poudarja, tudi zato, ker je treba biti izjemno pozoren na morebiten razvoj novih različic, saj bo to treba zaznati kot signal za prilagoditev cepiva.
KOMENTARJI (750)
Opozorilo: 297. členu Kazenskega zakonika je posameznik kazensko odgovoren za javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti.